![](/parmar/Forum_1980_01.jpg)
Artek går bättre och bättre med fyrtioåriga produkter
av Ragnhild Artimo Forum 1980-01, sida 18-19, 23.01.1980
Taggar: Bolag: Artek Personer: Alvar Aalto
Artek går bättre och bättre med fyrtioåriga produkte — Finländsk formgivning har hållit en andhämtningspaus på tio år, säger Åke T Tjeder, VD för Artek. — Nu kan man skönja en renässans för den funktionella designen som en reaktion mot prydnadsprylar och dekorationer.
Artek är själv bästa beviset därpå: Alvar Aalto-möblerna’ svarar fortfarande för tre fjärdedelar av omsättningen, och en stor del av modellerna är från 30-talet.
Ny” Den vågdal inom designen som började i slutet av 60-talet har en åtminstone delvis rationell förklaring: den genomgripande politiseringen vid högskolorna i hela världen efter händelserna 1968 gav som känt genklang också inom MKonstindustriella Högskolan. Några år senare beklagade sig den “”designerbehövande” industrin över att de nybakade formgivarna från skolan ifråga inte ens kunde rita… Oavsett kritiken var befogad eller ej hade industrin förlorat tron på formgivarnas kompetens, och designens status blev allvarligt kantstött.
— I praktiken innebar det att i många fall inte ens de få seriösa och kompetenta formgivarna under denna period kunde göra sig hörda, säger Åke Tjeder. — Resultatet var tydligt nog: ett växande utbud på nya modeller med varierande utseende, men inget nytt funktionellt tänkande. Och en ökande import av dekorationsprylar utan praktisk funktion. Man kan säga att en halv generation formgivare gått förlorad under 70-talet. Först i och med Habitare senaste höst orh Konstindustrimuséets utställning Finsk For kring årsskiftet har man kunnat notera något av det material- och formtänkande som varit själva ryggraden i finländsk design.
18
Designern är död — leve designen!
Alvar Aaltos död 1976 utlöste makabert nog en Aalto-feber av aldrig skådade proportioner i hela världen. I full kongruens därmed har Arteks ekonomiska resultat de senaste fyra åren varit gott.
— En orsak är naturligtvis designintressets renässans, och det faktum att bolagets uppgång sammanfallit med de sista åren av recessionen visar bara hur lågkonjunkturen dirigerar konsumenternas pengar från kapitalinvesteringar till konsumtion, konstaterar VD Tjeder. — Min uppfattning är också att den ökande konsumentupplysningen gjort konsumenterna mera kvalitetsmedvetna, och att detta bidragit till att avsevärt bredda Arteks kundkrets på detaljsektorn. Idag är den största enskilda gruppen köpare unga par.
Grovt taget säljs en tredjedel av Arteks produktion via butiken i Helsingfors, en tredjedel levereras till offentliga byggnader i hemlandet, och en tredjedel går på export.
Idealismen verksamhetsidé
Artek grundades 1935 för att sprida evangeliet om ett nytt möbel- och boendetänkande baserat på den möbelserie Aalto skapat utgående från sina experiment med böjning och laminering av trä och faner. På Arteks program stod också att genom utställningar informera om både inhemsk och utländsk funktionell design samt traditionellt hantverk och folkkonst.
— De seglivade missuppfatt Aaltos serveringsvagn från år 1936 är fortfarande i produktion.
— Att sälja design ger inga snabba segrar, säger Åke Tjeder, Arteks VD sedan 1958. — Man måste tro på produkterna även om det kan räcka många år innan den köpande publiken är redo för dem.
ningen att Artek endast riktar sig till en penningstark kulturelit börjar ge vika, säger Åke Tjeder. — Vårt bassortiment — Aalto-möblerna och Ben af Schulténs serie stolar och soffor — avviker prismässigt inte från andra producenters produktion, men genom att Artek är ett designföretag, inte en supermarket, har vi också exklusivare och därmed dyrare alternativ. I motsats till de flesta andra introducerar vi inte nya modeller varje år, utan satsar på kvalitet och vad vi anser vara god design. Det ligger något absurt i att marschera fram nya möbelserier varje år, man kan inte utgå från att folk skulle nyinreda sina hem i samma takt…
Mot den bakgrunden är det inte ägnat att förvåna, att möbelindustrin i vårt land varit ordentligt i kläm särskilt åren 1976—78 med konkurser och permitteringar som följd. Också idag skulle den inhemska produktionen, trots att läget lättat, vara för omfattande, om inte ca 30 procent av den gick på export.
Företaget Artek
Aktiebolaget Artek har ett mycket modest aktiekapital — 600 000 mark. Detta är möjligt genom att Artek inte äger egna produktionsanläggningar, utan förlitar sig på underleverantörer. Av Arteks 35 aktionärer har ingen aktiemajoritet, största enskilda ägare är en av de fyra grundarna, Maire Gullichsen med familj.
Även om Arteks image alltid varit den bästa möjliga, har det företagsekonomiska resultatet inte alltid varit en lika självklar succé.
Då Aalto på 30-talet lanserade sina
FORUM 1/80
Nyckeldata om Artek
Grundat: 1935 Personal: 63 Omsättning 1979: 26 Mmk varav export 10 Mmk minutförsäljning 7 Mmk inhemska inredningsprojekt 9 Mmk Produkter: möbler, lampor, textiler, glas, keramik Möbeltillverkning: Huonekalutehdas Korhonen Oy (Aalto-möbler) Artek oy ab Norrcraft (Norrcraft-möbler) Lamptiillverkning: Valalsinpaja Oy Textillryck: Helsingin Taidevärjäämö Oy Aalto-glas: A. Ahlström Osakeyhtiö, littalan Lasitehdas Artek-möbler säljer: Artek I Helsingfors och Björneborg 25 möbetaffärer runtom i landet (Huonekalutehdas Korhonen Oy ljusa, enkla möbler, avvek de starkt från den rådande inredningstrenden. Aaltos första större möbelprojekt var inredningar till sanatorier, sjukhus, barnträdgårdar och liknande. Den selektiva marknadsföring Artek ibland kritiserats för var ursprungligen dikterad av nöstvång: samma publik som applåderade dessa progressiva möbler på utställningar, ville inte ha dem i sina hem. Aaltos möbler var ännu så sent som på 50och delvis 60-talet svårsålda. Då skulle det vara teak, se…
Under 50-talet måste Artek därför lägga ner tillverkningen av flera av Aaltos ursprungliga modeller, och komplettera sortimentet med mera lättsålda produkter. Man lanserade under denna period t o m några Aalto-bord med teakyta, en eftergift åt publiksmaken.
Kretsen av privata Artek-kunder var emellertid synnerligen begränsad, och utan kommunerna och staten, de pålitligaste beställarna, skulle fortsatt verksamhet rent företagsekonomiskt ha varit ifrågasatt.
Kämpig expor Ännu trögare före har det varit för exporten, och kanske allra svårast i Förbundsrepubliken Tyskland.
— Jovisst, tyskarna älskar nordisk design och nordiska möbler, men föredrar det rustika och romantiska, och har en speciell svaghet för furu. Under många år accepterade tyskarna med nöd och näppe Aalto Denna Aalto-vas segrade i en glasdesigntävling 1936 och tillverkas fortfarande i klart och opalglas av Iittala.
FORUM 1/80
Stolen designad år 1933 har inget namn, den är rätt och slätt nr 406. Fortfarande i produktion.
möblerna i sina kök — först de senaste åren har vi blivit salongsfähiga där, säger Äke Tjeder.
Danmark, Sverige och Italien har varit och är alltjämt de viktigaste exportländerna, och det är knappast ett sammanträffande att dessa länder också har en lång och ärofull egen designtradition.
Också USA är en betydande exportmarknad — med tillväxtpotential.
— Hittills har huvudparten av exporten gått till europeiska länder, konstaterar VD Tjeder. — Men vi väntar oss på sikt en hel del av nya fjärran exportmarknader som bla Brasilien och andra nyindustrialiserade länder. Vi tror på en exportökning på 25 procent i år.
”Defensiv” marknadsföring
Medan andra företag går in för att hårdsälja och växa-växa, verkar det nästan som Artek skulle sitta med händerna i kors och lugnt invänta kunderna.
— Vi är inte så passiva som det kanske ser ut, säger Tjeder, — Men annonsering i dags- och veckopress
Ben af Schulténs stol N20 ingår i Norrcrafts produktion.
påverkar vår försäljning endast momentant. Vi satsar nästan hela annonsbudgeten på fackpressen: arkitektur- och inredningstidningar och -publikationer. Men ett företag av vår typ har varken behov av eller möjligheter till snabb och dramatisk tillväxt. Folk impulsköper inte Artekdesign, och cirkulationen är långsam jämfört med modebetonade produkter.
— Också möjligheterna att kännbart öka produktionen är begränsade, dels genom vår underleverantörs produktionskapacitet, dels genom att tillverkningsprocessen alltjämt inkluderar flera manuella moment, som inte kan automatiseras utan oproportionerligt stora investeringar — och risk för sämre kvalitet. Och det är kvalitet vi lever på.
Detta års möbelproduktion kommer att uppgå till nära 70 000 stolar, ca 12000 bord och ca 9000 fåtöljer.
— Våra mest framgångsrika produkter är borden, de ryggstödsförsedda stolarna och pallarna — sistnämnda har hittills sålts i över 1,4 miljoner exemplar, berättar Åke Tjeder.
![](/parmar/Forum_1980_01.jpg)