![](/parmar/Forum_1986_03.jpg)
Stolar
av Ragnhild Artimo Forum 1986-03, sida 20-21, 20.02.1986
STOLAR
Stolen är kanske den äldsta möbeln. Den har haft många funktioner: att utgöra en sittplats som är lättare att flytta än en sten. Att markera användarens placering i hierarkin. Att fungera som inslag i dekoren. Stolen har fortfarande alla dessa funktioner. Men dess uppgift att rätt stöda kroppen har blivi allt viktigare. Dynamiskt sittand ittergonomi handlar inte bara om att S se till att sekreteraren har en stol so gör att hon arbetar med optimal effektivitet. Sittergonomi gäller alla. De flesta av oss sitter merparten av vår vakna tid — i bilen, på jobbet, framför TV. Längsta sittiden blir på jobbet. Oftast i en stol som valts av någon annan — kanske till och med för någon annan.
— Det lyckligaste är om användaren själv väljer ut sin arbetsstol, säger Risto KoIi, produktdesigner på Martela. — Det är inte bara kroppens proportioner som ska beaktas — de flesta arbetsstolar medger tillräckliga regiagemöjligheter därvidlag. Det viktigaste är att välja en stol som till sina funktioner och sin utrustning svarar mot de arbetsmoment användaren utför.
En stol att jobba i
En bra arbetsstol ska vara en ”förlängning” av användaren — Det första att fästa uppmärksamhet vid är sitthöjden. Användaren ska kunna ha fötterna på golvet — så att hälarna når golvet. Nästviktigast är att stolen stöder korsryggen. Då blir sittställningen riktig och belastar ryggraden rätt. Sitsens kant får inte “kännas” i låret. Sedan är det användarens
Martelas Teho stödstol med reglerbar ryggstödshöjd och -vinket, sitthöjd och sitsvinkel.
arbete som dikterar utrustningsdetaljer som armstöd, hjul eller inte os v.
Risto Koli rekommenderar stoppade arbetsstolar: genom att vikten koncentreras till de & k sittknölarna blir trycket på det relativt tunna muskelskiktet avsevärt med en ostoppad stol.
På en arbetsstol ska vinkeln mellan ryggstödet och sitsen vara 90—595?. I en länstol är vinkeln vanligen 105—115” och i en “drönarstol” upp till 120.
Valet av arbetsstol ska också dikteras av hur mycket användaren under dagens lopp sitter i sin stol. Ju fler sittimmar, dess fler reglagemöjligheter, är en tumregel. Men stolen ska vara enkel att reglera.
— Deli ska gå att variera inte bara höjden från golvet utan också ryggstödets höjd och vinkel. Ett ryggstöd som medger att man lutar sig långt tillbaka i stoten och kanske gungar med ryggstödet, avlastar ryggraden och musklerna.
Planera arbetsdagens ”rörelseschem2”!
För att undvika muskelspänningar som småningom leder till lokal värk (och irritation och koncentrationsstörningar) är det viktigt att åtminstone ändra ställning i stolen.
— Det bästa är ändå om man kan följa ett arbetsmönster som medger att sittandet varvas med andra rörelser, säger Risto Koli. — Mean kan göra sig ärenden som betyder små promenader på arbetsplatsen, man kan gå i trappor i stället för att ta hissen, och man kan utföra en hel del sysslor stående — telefonera, till exempel. Det minimerar den statiska belastningen som även det bästa sittande innebär.
Om utrymmet och andra dimensioner (budgeten) medger, är det ingen dum idé att ha två olika stolar i arbetsutrymmet — en för fysiskt aktivare sittarbete, och en för mera vegetativa funktioner. Sedan räcker det inte med att bara anskaffa stolen. För att få full valuta för pengarna ska man helst också ta reda på stolens alla användningsoch variationsmöjligheter så att de kan utnyttjas till sin fulla potential. Det minsta man kan göra är att läsa produktbroschyren.
Ragnhild Artimo €
Master 3, ”turbostol” utrustad med bl a synkroniskt reglerbart ryggstöd och sits, som medger varierande sittställningar.
Stolar för alla arbete artela är Finlands — och en av EuM ropas — största kontorsmöbeltill verkare. Stolproduktionen vid fabri kerna i Kides och Nummela uppgår till cirka 145 000 per år. Dessutom blir det 83 000 skåp och drygt 80 000 bord. Martela har ett tjugotal stolar på programmet. En arbetsstol består i genomsnitt av 40 komponenter.
I södra Finland -— “”Kontorsfinland” — har Martela en marknadsandel på 45 procent. Av produktionen går en. femtedel på export — främst till Sverige, Förbundsrepubliken Tyskland, England, Norge och Singapore, där bolaget har egna kontor. På hemmamarknaden är huvudkonkurrenten Isku.
En av huvudprodukterna idag är In Team Office, det “integrerade kontoret”, som är ett komplett, flexibelt kontorsinredningssystem som möjliggör snabba förändringar i funktion och interiör. In Team Office inkluderar också arbetsstationer.
Master-stolarna — 1, 2 och 3 — är Martelas mest kompletta arbetsstolserie för skiftande behov. Master 1 är stolen för dem som är mest bundna till samma sittande arbete. Master 1 har de flesta möjligheterna att reglera sittandet: höjdinställningsreglage, reglage för sittdjup och för sittvinkel och dessutom reglerbar rygghöjd. Master 2 är planerad för folk som har litet mera möjligheter att röra på sig i arbetet, och Master 3 för dem som tidsmässigt är minst bundna till sin stol. Flera av Master-modellerna har ryggstöd som vickar bakåt och mecger ”gungande”.
Övriga arbetsstolar i Martelas program är bl a Teho, Pirkko, Kilta, Pekka, 120, Vector och Conti — sistnämnda är direktörsstolar i turboklassen.
Alla stolserier inkluderar modeller för varierande behov. Idén är att erbjuda kompletta inredningslinjer där alla pjäser talar samma formspråk. Därför inkluderar många serier också bord, skåp etc.
3/1986 PORUN Å”
Sittskönaste materialet är ylle, men för offentliga miljöer rekommenderas blandningar med konstfiber, som bättre lämpar sig för verkligt hårt slitage.
Också på möbelsektorn talar man om modefärger. Enligt Martelas informatör Tuula Koll kommer den pastelltrend som rätt länge dominerat att efterträdas av sk jugendfärger — brutna, milda färger inspirerade av Art Deco -perioden — och också “rena” färger.
En annan trend gäller stolarnas design och konstruktion: utvecklingen går mot lättare, mindre massiva konstruktioner.
RA €
Sluttande sit raditionella stolar är inte sittriktiga. T: anser den svenska narkosläkaren och uppfinnaren Johan Ullman Han är till vardags verksam som narkosläkare vid regionssjukhuset i Linköping och har erfarenhet av såväl ortopedi som allmänkirurgi. Ryggont hör till de veritabla folksjukdomarna, och Ullman beslöt att tackla problemet vid vad han ansåg vara roten: felaktigt sittande. Så han utvecklade en stolidé. Det som skiljer Ullmanstolen från den traditionella stolen, där man sitter med 90? i höft- och knäled och med hela foten mot golvytan, är att sitsen på Ullmanstolen är formad så, att den del som befinner sig under stussen är horisontal, medan den del av sitsen som befinner sig under låren siuttar framåt.
Tänkvänlig ställning
Idén med denna konstruktion är att hamstringsmuskulaturen på baksidan av låret då blir maximalt avslappnad. (Det är avslappnad hamstringsmuskulatur som gör att en yogi kan sitta i orubbad sittställning i timmar — och vara komplett avslappnad.) Genom den framåtlutande positionen kommer ryggrad och bäcken att ha samma ställning som då man står — eller sitter till häst — vilket betyder minimal belastning på rygg och nacke.
Ullmans arbetsstol som också finns med armstöd. Lägg märke till den framåt sluttande sitsen.
Johan Ullman, uppfinnare och narkosläkare, har gjort svenskt rekord då det gäller spurten från idé till produkt. Nu vill han se operans kör sitta på Ullmanstolar…
För att citera Ullman: ”Mellangärdet rätas ut, och bröstkorgen får större volym så andningen underlättas och syresättningen av blodet förbättras. En följd av allt detta är att vi tänker bättre i denna ställning”
Idésuccé Johan Ullman lanserade sin nya stolidé på SKAPA-mässan i Sverige 1984. Den blev en publikframgång och folk stod i kö för att provsitta den.
Sedan testades de olika modellerna i långvarigt bruk — flera månader — och omdömena var fortfarande positiva: det nya sitsättet mådde man bra av.
Ullman lyckades intressera Ericsson för den nya stolen och skrev kontrakt med bolaget i april senaste år. I september inleddes tillvekningen av Ullmanstolen vi Ericssons fabrik i Åtvidaberg. Samma månad gick Ericsson ut och presenterade nyheten både på en uppfinnarmässa och en dataoch kontorsmässa.
Modellerna är idag fyra: en stor arbetsstol, med och utan armstöd, en arbetspall — utan ryggstöd — och en pall. De två största arbetsstolarna har varit de mest efterfrågade.
Fin start på marknade — Marknadsföringen har kommit igång fint, berättar Johan Ullman. — Förutom Sverige har också exporten fått god start. Inte bara i Norden utan också i hela Mellan- och Västeuropa samt USA, Kanada, Japan, Australien os v.
Ullmans eget bolag Medinova sköter i Sverige stolförsäljningen till sjukhusen.
Flera större projekt är på gång, bland annat förhandlar man med Operan i Stockholm och Stora Teatern I Göteborg om Ullmanstolen som körstol.
— Det är en ny idé att låta kören sitta! Men med denhär stolen är det möjligt, för kroppsställningen gör att man kan sjunga alldeles utmärkt.
Ullman inflikar — stolt — att också industriministern sitter på en Ullmanstol…
I Sverige har stolen markerat ett rekord då det gäller tidsintervallen från idé till fär dig produkt med en miljon kronor i omsättning: det har tagit under ett år. | Finland finns Ullmanstolen inte ännu. Men om de förhandlingar som inletts leder till resultat är det möjligt att Facit kommer att importera den. Också andra möjliga lösningar har diskuterats. Inget beslut är emellertid ännu fattat i saken. RA 6
Jobba på knä orska HÅG var före Ullman med N idén om sluttande sits på stolen.
Men den av Peter Opsvik utvecklade Balans-stolserien har ett moment mera i konstruktionen: knäna är aktivt involverade i sittandet. Balans-stolarna har ett knästöd och användaren sitter faktiskt på knä. Annars är principen med uträtad ryggrad och riktigare belastning i mycket densamma som i Ullman-stolen.
Balans-stolarna täcker ett brett urval sittbehov från arbetspallar för industrin, kontors- och ”direktörs”stolar och tillämpningar för restauranger, skolor och hem. Opsvik vill att vi skall sitta i Balans-“länstolar” också.
Urvalet arbetsstolar för olika uppgifter är rätt brett. Stolarna är reglerbara i höjdled. HÅG har satsat mycket på det visuella: Balans-stolarna är avgjort intressanta och sitter bra i modern kontorsmiljö.
I Finland har Wulff fördomstritt marknadsfört Balans-stolar huvudsakligen för kontors- och ritkontorsbruk, men nu har dessa stolar försvunnit från affären i Helsingfors: importören har enligt Wulff gått i konkurs, och efterfrågan på de originella stolarna var inte så överväldigande som man hade hoppats.
En orsak kan eventuellt ha varit, att många användare vid långvarigt bruk uppdagade ett minus med den nya stolen: då benen — smalbenen — ligger an mot knästödet, leder detta ibland till domningar och annan irritation i extremiteterna. Däremot var användarna i allmänhet eniga om att stolens välgörande effekt på nack- och ryggbesvär var ovedersäglig. RA e
Balans är konstruerad så att användaren sitter på knä. Sitsen sluttar framåt.
![](/parmar/Forum_1986_03.jpg)