![](/parmar/Forum_2020_07.jpg)
Teknologin till hjälp mot personalbristen i äldrevården
av Sarah Väre Forum 2020-07, sida 18-19, 25.08.2020
Teknologin till hjälp mot personalbristen t äldrevården
Många av oss kommer i framtiden antagligen att få hjälp av en robot för att komma ihåg att ta våra mediciner, äta och gå på toaletten. Teknologi inom äldrevården är ändå mycket mer än bara robotar.
SARAH VÄRE TEXT
X Populationen i Finland är en av de äldstai världen i sällskap av flera andra västländer och Japan. Med en ökande brist på kunnig vårdpersonal blickar forskare, politiker, företag och ledare inom vården nu mot teknologiska hjälpmedel för äldrevården.
Redan i dag använder vården it -verktyg för kommunikation, kvalitetsuppföljning och resursplanering i form av dokumenterande mjukvara där vårdpersonal kontinuerligt fylleri patienters vårdbehov för att utvärdera och underlätta vårdarbetet.
Kommunikation är allt. Lisbeth Fagerström, professor i vårdvetenskap och rektor för Åbo Akademi i Vasa, har arbetat med digital patientklassificering sedan 1990-talet, då hon i sitt arbete på Vasa centralsjukhus såg nödvändigheten i att systematiskt samla in information om patienternas behov och vårdpersonalens arbetsbörda. Tillsammans med andra forskare har Fagerström utvecklat Rafaela-systemet, som för detta syfte dagligen följer upp patienternas vårdbehov och personalens vårdaktiviteter. Systemet används på cirka 90 procent av alla sjukhus i Finland.
Fagerström ser att it-lösningar inom äldrevården framför allt löser problem inom kommunikation och arbetsledning. Genom att digitalt följa upp en patients mående kan en vårdare lätt föra vidare information om patientens tillstånd, om vad som blivit gjort och behöver göras i vårdarbetet.
”Kommunikation inom vården är allt. Dokumentation är jätteviktigt och kontinuitet är superviktigt. Utan dessa uppstår det lätt vårdfel. En läkare som sällan är på plats behöver tillförlitlig information för att kunna fatta goda beslut. Då kommunikationen mellan
AFFÄRSMAGASINET FORUM NR 72020
JYVAHYYV ”Forskning visar att längre sjukskrivningar ökar på sjukhus med för lite personal. Det leder till att man tar in inhoppare och mister kontinuiteten". säger Lisbeth Fagerström.
FUVAHYUVS
Företaget Raisoft ser de äldre själva som en resurs som borde utnyttjas i vårdarbetet, säger vd Robert Åström.
vårdexperter är digital, är den tillgänglig för alla som arbetar med en patient. Ett välfungerande teamarbete är ett klart tecken på vårdkvalitet och behandlingskvalitet”
Väl använd data. Förutom att underlätta patientarbetet erbjuder dokumenterande it-lösningar i vården även verktyg för resursallokering och prognostisering. Den data som samlas in kan användas för att se en enskild sjukskötares arbetsbörda, hur personalresurserna på en enhet skall fördelas utifrån patienternas behov och hur vårdbehovet ser u framöver, även på makronivå.
”Det finns massor med data, men vad hjälper det om vi inte kan presentera dem på ett lättfattligt sätt både för våra politiker och beslutsfattare på högre nivå? Vi behöver mer avancerade program som tar fram vettiga rapporter som stressade ledare och beslutsfattare kan använda för att planera personalallokeringen inom vården, och som även kombinerar dessa data med data om patientsäkerhet, kvalitetsfaktorer etc. I dag är 60-70 procent av kostnaderna på sjukhus personalkostnader, men kostnadsberäkningarna görs som om de vore hotellkostnader. Personalkostnaderna inom äldrevården är ännu högre. I stället måste vi allokera personal utifrån patienters vårdbehov, som också kan skilja sig inom samma diagnos, detsamma gäller inom äldrevården”, säger Fagerström.
Självbedömningar är framtiden. Det Karleby-baserade företaget Raisoft erbjuder mjukvara för vården som baserar sig på RAI-systemet, ett utvärderingsinstrument som påminner om Rafaela. Raisofts mjukvara används i långtidsvård, hemvård, mentalvård och handikappvård, och utvärderar patienters fysiska, psykiska och sociala tillstånd. Forskaren Magnus Björkgren skrev på 1990-talet sin doktorsavhandling inom hälsoekonomi och introducerade sin vän Robert Åström till den internationella organisationen Inter-RAI och dess lösningar inom äldreomsorgen. Björkgren och Åström beslöt då att utveckla en Inter-RAI-baserad programvara för den finländska marknaden och år 2000 grundades företaget Raisoft. Verkställande direktör Åström berättar att företaget vuxit i stadig takt och att man i dag arbetar internationellt med närmare 60 an DOLLS 39007
Yr " I säetsbant UN ‘0 ställda från världens alla hörn. Företaget är marknadsledare i Finland och Schweiz, och har även verksamhet i Australien, Singapore, Spanien och Sydafrika.
”I Schweiz används Raisoft som ett betalnings- och ersättningssystem. Mjukvaran bedömer vårdbehov och dagspris beroende på patientens läge, kapacitet, funktionsförmåga och hur mycket vårdpersonal som behövs. I stället för att räkna 0,7 vårdare per patient borde vi se till vårdbehovet. På ett äldreboende har en avdelning med tjugo 70-80-åringar inte samma vårdbehov som en avdelning med tjugo patienter som närmar sig 100 år. Personalutgifterna korrelerar direkt med vårdbehovet, som ii sin tur snabbt kan ändras om patientstrukturen på en avdelning ändrar”
Patienten gör egen profil. Att vårdresurserna och skattepengarna inte räcker till har gjort att Raisoft sökt outnyttjade resurser för vården. Dessa har man hittat i patienterna själva och deras anhöriga. Med hjälp av Raisofts programvara kunde patienter göra självbedömningar där de beskriver sitt mående och dagsläget i övrigt. Åström anser att detta avsevärt kunde spara tid vid läkarmottagningarna.
”När man sen besöker läkaren har man sin profil färdig. Vanligtvis tar det 15-60 minu ter att få fram samma information på mottagningen. Profilen som man fyllt i själv är kanske inte till 100 procent korrekt men den ger en indikation på vad som är problemet”
Ledare med visioner viktiga. För att it-lösningar skall fungera inom vården måste användarna, dvs. sjukvårdspersonalen och deras ledare på olika nivåer, se nyttan med dem. Bra teknologi är en förlängd arm som gör vårdarbetet lättare och snabbare. Både Åström och Fagerström ser att it-lösningarna måste vara smidiga att använda för att vara till hjälp.
”Teknologin får inte vara ett hinder eller ett bekymmer. När man gör en bedömning måste vårdpersonalen få en belöning för det iform av vettiga rapporter. Visst samlar man också in en massa statistik, men rapporterna ger vårdpersonalen en direkt visuell bild av hur mycket hjälp en patient behöver”, säger Åström.
Fagerström poängterar ledarnas roll när nya teknologiska lösningar tas ibruk och vikten av tillgänglig kunskap ”Dessa verktyg är till för kunskapsledning och vi måste ha ledare som förstår hur de används. Ledarna måste ha visioner och se lite längre än till nästa dag eller vecka. Samtidigt är det svårt för ledare att köpa in något om de inte fått något bevis för att det är lönsamt.
RAFAELA-SYSTEME = Ett digitalt patientklassificeringssystem utvecklat av forskare i Finland på 1990talet.
= Ägsav Finlands kommunförbund.
= Utbildning och licenssystem sköts av Finnish Consulting Group.
RAI-SYSTEME = Ett patientutvärderingssystem utvecklat av den internationella forskningsnätverket Inter-RAI på 1980- och 1990-talet (www.interrai.org). = Licensieras globalt till företag som utvecklar programvara baserad på organisationens forskning = Företaget Raisoft har utvecklat Inter-RAI-programvara bland annat för den finländska marknaden.
Därför finns det ett stort behov av kartläggning, forskning och utredning?”
Bristen på vårdpersonal är global. Raisoft deltar för närvarande i ett forskningsprojekt i Sydafrika där företagets självbedömingsmjukvara används för att kartlägga den äldre befolkningens mående. Eftersom aids skövlat en stor del av mellangenerationerna i landet, saknas de resurser som annars kunde göra arbetet i vården.
Personalen med i utvecklingen. Fagerström nämner Norge som ett exempel på ett land som hållit sig i framkanten när det gäller att utveckla nya digitala lösningar för äldrevården och ta i bruk nya it-lösningar.
”Om nya digitala lösningar, inklusive robotar, skall komma till nytta i vården så bör personalens attityder och erfarenheter beaktas i utvecklingen. Brukarcentrerad design i utvecklingen är helt central för att lyckas”
Orsaken till att teknologiska lösningar nått vårdbranschen senare än industrin är enligt Fagerström helt enkelt en genusfråga: teknik är manligt och kvinnors arbete tas för givet. Hon säger att vii Finland är konservativare än exempelvis Norge och att man hos oss därför varit långsammare på att ta i bruk it-lösningar inom vården. Fagerström lyfter ändå fram Vasa sjukvårdsdistrikt som en föregångare i Finland.
AFFÄRSMAGASINET FORUM NR 72020
![](/parmar/Forum_2020_07.jpg)