![](/parmar/Forum_1970_20.jpg)
Concorde har 280 flygtimmar bakom sig
av Arthur Österlund Forum 1970-20, sida 28-29, 16.12.1970
Taggar: Bolag: American Airlines Teman: flygplan
Concorde har 280 flygtimmar bakom sig
Nio års intensivt samarbete mellan fransk och brittisk industri ser ut att leda till framgång
Av Arthur Österlund
CONCORDE-projektet startade för nio år sedan i intimt samarbete mellan den engelska och franska flygindustrin. Förhändsbeställningar finns från sju amerikanska bolag: American Airlines, Braniff International, Continental, Eastern Airlines, Pan American, Trans World Airlines och United.
I England är det British Aircraft Corporation som sköter ihopsättningen och i Frankrike Sud Aviation. Bägge fabrikerna gör var sin prototyp. Alla hittills utförda prov har lyckats över förväntan och bara bekräftar vilka utmärkta kommersiella möjligheter detta överljudsplan har. Också amerikanerna kommer!? President Nixon har ju begärt medel för det amerikanska American SST programmet (96 miljoner dollars det första året).
Concorde omfattar ca 2 miljoner noggrant identifierade delar. Då räknas inte de enskilda elementen i färdigt förpackade system såsom tex i de »elektroniska svarta lådorna». Uppgiften blir att studera varje enskild del, att besluta hur den skall fungera, rita den, tillverka eller inköpa den. Det gäller att granska varje del, att katalogisera och lagra den — granska genom någon form av testning så att varje del fungerar som den bör.
28
I det slutliga provet är det endast en sak som intresserar; Det är att delen fullgör sitt arbete till full belåtenhet och till relativt låg kostnad kombinerad med låg vikt.
Detta jättearbete är för stort och de risker som projektet medför alltför stora för att den brittiska industrin ensam skulle stå risken. I ett dylikt jätteprojekt och liknande i Europa och USA är regeringarnas medverkan nödvändig. Beloppen är stora. Det kostade 200 milj. pund att introducera motor och ram för den nya flygbussen 3—11. 365 miljoner pund är brittiska regeringens bidrag till Concorde. Flygbussen torde bidra till den nationella betalningsbalansen med ca 1,300 milj. pund och Concorde lågt räknat med ca 2,000 milj. pund för båda regeringarna. En skeptiker skulle säga att detta är alltför optimistiskt. Men se på flygindustrins utveckling.
Under de senaste fem åren exporterade brittiska flygindustrin för 1,230 milj. pund, Ännu 1969 utgjordes exporten av flygplan av mer än 20 år gamla konstruktioner. Idag är 13 procent av alla civila transportflygplan av brittisk tillverkning. Om utdelningen är normal borde Englands flygindustri kunna erhålla 4,000 milj. pund av den beräknade totala civila omsättningen 28.000 milj. pund. Om man räknar med hela brittiska flyg Forum 20/7 industrin inklusive militära projekt, reservdelar os v torde medelomsättningen per år 15 år framåt utgöra 1,000 milj. pund. Flygindustrin har sålunda en aktningsvärd andel i den totala betalningsbalansen.
Under tre generationer har en 12 timmars resedistans ökat från London-Oxford till London-San Fransisco. Med Concorde ökar reseavståndet till London-Sidney. Att göra jorden runt på 12 timmar är inte själva målet. Målet är att öka världshandeln och speciellt flygtrafiken. Både historiskt och logiskt står den sociala utvecklingen här i direkt relation till den tillgängliga transporthastigheten. . Frågor som den senaste tiden tycks väcka oro är oljudet som följer då ljudvallen passeras. Man är också rädd för att luften skall förorenas och att kanske väderleksförhållandena jorden runt påverkas.
Frågorna undersöks noggrant. Själva flygningarna planeras så att ljudvallen passeras ute fill havs över internationellt vatten. Då flygning sker över befolkade områden minskas hastigheten. Hittills genomförda undersökningar som gäller luftförorening och väderleksförändringar genom överljudsplanen visar inga alarmerande siffror. Vad som ‘kan bli ett problem är oljudet i närheten av flygfälten och här försöker experterna hitta på en lösning. .
Trots att utvecklingsprogrammet har påskyndats så mycket som möjligt har ännu inte definitiva flygvärden erhållits. Bägge prototyperna 001 och 002 har flugits sedan senaste år. Första oktober 1969 passerade Jean Pinet första gånge " ljudvallen med en hastighet av 1,05 MACH. Om någon veck kan de första testvärdena erhållas vid flygning med 2,0 MACH dvs 2 gånger ljudets hastighet.
Vad som kanske inte är så lätt att förstå är att man räknar med att först år 1974 kunna sätta in planen i regelbunde trafik. Två sk nya prototyper 101 och 102 kommer att byggas nästa år, Orsaken är helt enkelt den att flygplansindustrin är synnerligen konservativ, och bör vara det, då det gäller nya konstruktioner. Det är säkerhetsmomentet som sätts främst av alla, och dethär kräver tid. Det tog sju år från det kontraktet undertecknades mellan de engelska och franska tillverkarna tills den första prototypen flög.
En lång väg har redan tilltyggalagts, och de fyra konstruktörerna är fullt nöjda med resultatet hittills. Följande har uppnåtts hastighet upp till 1,8 MAC flygning vid en höjd av 17 000 normala fullt tillfredsställande standardtes ena sidans två motorer avstängda vid en hastighet av 1,8 M, ett verkligt svårt pro start av motorerna på nytt vid 1,6 M
Vid lägre hastighet har följande prov genomförts inflygning vid 18 graders vinkel hastigheter så låga som 126 kno landning med en sidovind av 22 knop landning med en motor avstäng start varvid en kritisk motor stängts av landning med noskonen i normalt flygläge.
Allt som allt har 149 flygningar genomförts med sammanlag 280 flygtimmar av vilka 49 timmar med överljudshastighet. Concorde projekt är ett av de mest invecklade i flyghistorien och visar vägen till internationellt samarbete. I början tänkte säkert mången att projektet medförde alltför stora risker, men idag visar allt att spelet ser ut att lyckas och kommer att bli en succé. . (mi
Kassa 98 191 202,03 Inhemska penninginstitut .. 12 126 513,13 Utländska fordringar:
I utländsk valuta 124 549 028,87
I mark ….osses 4 509 853,86
Växlaf oosssaseeeser ser r sar res r or ra 27 291 982,50 Inhemska fordringar i utländsk valuta . 633 369 838,46 Inrikes växlar s…ssssssese rare rara vr 770932 787,47 Lån sisseeeren et -. > 2118 637 992,61 Checkräkningar . 233 790 440,04 Obligationer …. 36 239 644,71 Aktier ……..– 43 372 419,08 Bankfastigheter …. 77 032 137,81 Övriga fastigheter …… 84 934,22 Maskiner och inventarier 5 178 363,80 Övrigt lösöre ……… — Betalningsförmedling 110489 509,62 Övriga tillgångar … 133 588 330,16 Skatter ……..r 17 499 049,73 Löner ..sssersse 61 107 246,12 Övriga kostnader .. 41 912 726,9 mk 4549 904 002,15
För Direktionen:
Mika Tiivola K. Lehtonen
Nordiska Föreningsbanken Ab
BALANS DEN 30 NOVEMBER 1970
Passiva
Depositioner ….ssssserasarerersrsrersnr es 2309 951 128,52 Checkräkningar . > 513544 346,27 Finlands Bank 263 840-000,— Övriga inhemska penninginstitut:
Depositioner ….sssestorerrrarrr rer er er 1050 227,56
Checkräkningar ..sssssestrorstrrersrrr er 10051 156,36 Utländska skulder:
I utländsk valuta ….s.sssesssrsssrsersor rr 603 102 042,96
I mark sosssssserssress orter rr rs . 34 205 632,28 Inhemska skulder i utländsk valuta . 159 480 234,74 Betalningsförmedling …….sss- » 147 650 885,82 Övriga skulder ……… 116 240 445,73 Räntor och provisioner . 184 744 311,44 Aktiekapital 112 000 000,— Aktieemissionsräkning . 29 030 358,— Reservfonder ………-.- 62.000 000,— Vinst från föregående år ………ssssesr sa 3 013 232,47
Ansvarsförbindelser ……ssissssserserna mk 2639 095 530,9 mk 4 549 904 002,15
För Förvaltningsrådet: Paavo Ravila
Forum 20/7 29
![](/parmar/Forum_1970_20.jpg)