![](/parmar/Forum_1988_02.jpg)
Sovjetbyråkratin skärs ned, effektiviteten ökar
av P-E Paul Forum 1988-02, sida 22, 04.02.1988
Taggar: Orter: Sovjetunionen Teman: ekonomi
SÖVJETUNIONEN:
Text: PE Paul
Byråkratin skärs ned, effektiviteten ökar
Den väldiga byråkratin som kännetecknar hela samhällslivet i Sovjetunionen skall nu radikalt skäras ned. Detta är en gigantisk uppgift, men nödvändig för aft omstruktureringen (perestrojkan) skall kunna genomföras. Byråkratin är nämligen en effektiv spärr mot alla reformer, dels genom sin blotta existens som fördröjer beslut och information; dels kan byråkraterna också aktivt motarbeta perestrojkan, som ju på olika sätt hotar deras tjänsteställningar och därmed sammanhängande priviligerier.
Sovjetunionen av huvudsakligen två orsaker. Den första bottnar i den historiska tradittonen med en omfattande och till sina uppgifter ytterst detaljerat fastställd tjänstemannakår. Denna tradition går tillbaka ända till det bysantinska kejsardömet. Den andra orsaken är att det vid sidan av statsapparaten också finns en omfattande partiapparat. Båda har en mycket stor tjänstemannakår. Enligt APN:s bulletin 4.12.87 började hela den byråkratiska apparaten på 1960-talet ”svälla ut som en jäsande deg”. Medan det 1957 fanns 57 unionsministerier, hade antalet i början av 1987 nått drygt 100, inklusive de med ministerierna jämställda ämbetsverken. Detta är endast ett exempel på den ökade byråkratin.
Bix har vuxit över alla gränser i
Aderton miljoner I sitt tal i Murmansk den 1 oktober 1987 sade Michall Gorbatjov att omkring 18 miljoner medborgare nu är sysselsatta | Sovjetunionens förvaltningsapparat. Härav arbetar omkring 15 miljoner inom de industriella företagen, föreningarna och organisationerna. Detta motsvarar 15 procent av samtliga anställda. På 6&—7 personer kommer i genomshnitt en chef, omtalade Gorbatjov, som också närmnde att hela ”denna improduktiva apparat kostar samhället 40 miljarder rubel per år". Därför krävde han ”en förenkling av förvaltningen”. Samtidigt kommer man dock att “gå ansvarsfullt tillväga” och ”bekymra sig om varje enskild anställd, om hans öde och om hans familj”. Förvaltningsapparaten skall alltså kraftigt skäras ned. Hela denna sanering skall vara genomförd inom 1990 eller till dess den trettonde femårsplanen 1991—1995 inleds.
Aristov har gailrat
En del av sanering hade redan genomtörts eller beslutats före Gorbatjovs tal. Antale 2 avdelningar och byråer inom utrikeshandelsministeriet har sålunda kraftigt skurits ned av utrikeshandelsminister B J Aristov. Den 1 januari i år trädde den nya lagen om sovjetiska företag i kraft. De är nu enskilda juridiska personer som själva gör upp och svarar för sin verksamhetsplan, budget och ekonomiska resultat. Därmed upphör Gosplans direkta styrning av cirka 37 000 olika industriföretag och några tusen industriella sammanslutningar.
Gosplan skall efter detta ge företagen deras långfristiga ekonomiska strategi och en långtidsplanering på 15 år, riktlinjer för en ändamålsenlig teknisk utveckling på lång sikt, och plansiffror — som dock inte binder företagen, utan som betraktas som målsättningar. Som en följd av Gosplans nya uppgifter skall Gosplans personalstyrka om cirka 50 000 personer minskas med hälften.
Statlig partihandel
Den statliga sk försörjningskommittén, Gossnab, som på basen av avsökningar från företagen fördelar råvaror, material, energi, maskiner och utrustningar till alla företag i hela Sovjetunionen, avskaffas helt och hållet, och ersätts av en statlig partihandel. .
Den statliga priskommittén, som fastställer cirka 24 000 olika priser per år, kommer att få sin arbetsbörda väsentligt lättad, då antalet prisfastställelser mellan företag och organisationer skall reduceras avsevärt och ersättas av fria överenskommelser. Detta har redan genomförts inom fem olika branscher.
Enligt tidskriften Sozialistitjeskaja Industrija från början av november skall samtliga industriministerier skära ned sin personal med 50 procent eller cirka 60 000 personer till år 1990. Enligt tidskriften beräknas cirka en tredjedel eller cirka 20 000 personer kunna omplaceras inom olika underavdel ningar inom olika ministerier, alltså genom intern rekrytering. Cirka 16 000 ingenjörer och tekniker kan få arbete på andra håll i Moskva. Ungefär 10 000 av dem som avskedas har ett arbete vid sidan av sina ordinarie arbetsutgifter och kan efter avskedandet helt ägna sig åt detta arbete. Men efter detta återstår ännu 4 000 personer att omplacera eller att pensionera.
600 000 ”obehövliga”
Antalet ”självfinansierande” företag beräknas för närvarande utgöra endast 33 procent av samtliga företag i Sovjetunionen. Resten av företagen behöver alltså subventioner I en eller annan form.
Fram till 1991 skal joner arbetsplatser dustrin med hänsyn t vändighet överhuvudtaget”.
statlig kommitté skal neringsarbete. Den h
I inte mindre än 7 milundersökas inom inIl effektivitet och ”nödEn speciell leda detta väldiga saar redan gjort en gro uppskattning som visar att drygt 600 000 anställda inom industrin kommer att avskedas såsom obehövliga.
Officiellt finns det ingen arbetslöshet i Sovjetunionen, lika litet som I de andra socialistiska länderna. NZZ skriver dock (14.11.87) att man inofficiellt i Sovjetunionen räknar med en arbetslöshetsgrad om 2—3 procent av den arbetsföra befolkningen. Nedskärningen av byråkratin och den sanering som industrin skall genomgå kommer givetvis att medföra ökad arbetslöshet, åtminstone under en övergångstid.
Högt utbildade ett problem
Sozialistitjeskaja Industrija föreslår, främst med tanke på sysselsättningsläget inom industrin, att antalet studerande för högre utbildning reduceras. Redan nu har 20—30 procent av sovjetmedborgarna med högre utbildning svårt att få ett arbete som motsvarar deras kvalifikationer. Värst är situationen för humanisterna.
Som en andra åtgärd för att förbättra sysselsättningsläget bland de intellektuella föreslår tidskriften att ingenjörer och teknike fortsättning på s 26
Den sovjetiska förvaltningsapparaten skall skäras ned kraftigt och saneringen skall vara genomförd 1990 — till dess att den femtonde femårsplanen 1991—95 inleds.
HÖNNERER 2/1988 FÖRUN
![](/parmar/Forum_1988_02.jpg)